Esimerkillisten käytäntöjen pilotointi EU:n jäsenvaltioissa
![Photo of camera and recording equipment](/sites/default/files/styles/no_crop_large/public/2023-03/2023.03.Overcoming_Obstacles_website-news.png?itok=5m5IMI9c)
Johdanto
Viime vuoden kohdevierailujen antama vauhti vie meidät Rokotusten esteiden voittaminen -hankkeen seuraavaan vaiheeseen, esimerkillisten käytäntöjen pilotointiin valituissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Espanjaan, Italiaan, Tanskaan, Alankomaihin ja Irlantiin tehdyt kohdevierailut kokosivat yhteen terveysviranomaisia, jotka analysoivat käytäntöjä ja niiden mahdollista soveltamista maassaan tai alueellaan. Vuonna 2024 keskitytään näiden esimerkillisten käytäntöjen soveltamiseen ja toteuttamiseen muissa EU:n jäsenvaltioissa.
Pilottihankkeissa testataan valittujen käytäntöjen merkitystä ja siirrettävyyttä kolmessa luokassa, jotka ovat koulujen rokotusohjelmat, liikkuvat rokotusyksiköt ja rokotusten muistutusjärjestelmät. Pilotit kestävät 12 kuukautta, ja ne toteutetaan yhdeksässä jäsenvaltiossa. Pilottihankkeisiin vapaaehtoisesti osallistuvien EU:n jäsenvaltioiden ja tarkasteltavien käytäntöjen tunnistaminen ja valinta perustuu hankkeen aiempiin tehtäviin ja toimiin, joihin kuuluvat mm:
- rokotuspalvelujen kartoittaminen ja rokotusten esteiden tunnistaminen koko Euroopan unionissa
- laajat kyselytutkimukset kansalaisille ja terveydenhuollon ammattilaisille kaikissa jäsenvaltioissa
- viiden parhaan käytännön valitseminen fyysisten, käytännöllisten ja hallinnollisten rokotusten esteiden voittamiseksi
- aktiivinen yhteistyö terveysviranomaisten kanssa.
Menetelmät
Varmistaakseen valittujen käytäntöjen soveltuvuuden ja pilottivaiheeseen osallistuvien terveysviranomaisten tavoitteiden saavuttamisen projektiryhmä käytti vaiheittaista lähestymistapaa vapaaehtoisesti osallistuvien EU:n jäsenvaltioiden valitsemiseksi:
Vaihe 1
Tehtävän 1 osana kansalliset terveysasiantuntijat suorittivat aineistotutkimuksen sekä haastatteluja rokotusten esteiden tunnistamiseksi ja kartoittamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Tavoitteena oli kartoittaa kaikkien jäsenvaltioiden rokotuspalvelut ja tunnistaa tärkeimmät fyysiset, käytännölliset ja hallinnolliset esteet kansalaisten rokottamisessa (eli tiedotusmenetelmät, rokottamista edeltävät vaatimukset, varauskäytännöt, matkustettavat etäisyydet).
![Infographic presenting vaccination barriers identified in the EU Member States](/sites/default/files/styles/no_crop_large/public/2024-04/Vaccination_barriers_identified_across_Member_States_009_Infographic.png?itok=FYWzt5_j)
Vaihe 2
Osana tehtävää 3 terveysviranomaisille lähetettiin avoin kutsu, jossa heitä pyydettiin ehdottamaan lupaavia käytäntöjä. Kuusitoista terveysviranomaista toimitti Euroopan komission Terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston (DG SANTE) Parhaat käytännöt -portaalin kautta yhteensä 24 käytäntöä. Arvioijaryhmä valitsi näistä viisi lupaavaa käytäntöä, joihin tutustua kohdevierailuilla, Euroopan komission Terveyden edistäminen, sairauksien ehkäisy ja tarttumattomien tautien hallinta -ohjausryhmän (SGPP) kehittämän arviointikehyksen perusteella. Valitut viisi lupaavaa käytäntöä olivat:
- Koulujen rokotusohjelma, Murcian alue, Espanja
- Muistutusjärjestelmät lasten rokotussuojan edistämiseksi, Tanska
- Su.Pr.Eme: terveydenhuoltoa kausityöntekijöille, Bari, Italia
- Liikkuvat rokotusyksiköt, Alankomaat
- Influenssarokotteen tarjoaminen lapsille kolmessa peruskoulussa, Irlanti
Vaihe 3
Osana tehtävää 4 terveysviranomaisten edustajat eri puolilta EU:ta osallistuivat viiteen kohdevierailuun, joiden aikana osallistujat analysoivat valittua käytäntöä ja tarkastelivat sen mahdollista soveltamista maassaan tai alueellaan. Nämä vierailut antoivat terveysviranomaisille, jotka kohtaavat samanlaisia esteitä ja joilla on samanlaisia intressejä, mahdollisuuden olla vuorovaikutuksessa ja vaihtaa näkemyksiä ja mielipiteitä. Heidän osallistumisensa oli avainasemassa käytäntöjen ja niiden pilotoinnista kiinnostuneiden terveysviranomaisten yhdistämisessä.
Lopuksi valitut viisi käytäntöä ryhmiteltiin toimintatapojen samankaltaisuuden mukaan luokkiin, joissa on samanlaisia ominaisuuksia ja esteitä. Luokittelun tarkoituksena on helpottaa käytäntöjen soveltamista erilaisiin kansallisiin tai alueellisiin olosuhteisiin. Joitakin näiden käytäntöjen osa-alueita sovelletaan, siirretään ja pilotoidaan.
Käytäntöjen luokitukset
Pilottien konseptit on ryhmitelty kolmeen luokkaan:
Koulujen rokotusohjelma
Espanjassa ja Irlannissa toteutetut kaksi koulujen rokotusohjelmaa on ryhmitelty yhdeksi luokaksi. Molemmissa keskitytään lasten tavoittamiseen koulujen rokotusohjelmien kautta, mikä tarjoaa lapsille tehokkaan pääsyn rokotuksiin ja optimoi samalla henkilöstöresurssit. Terveysviranomaiset Virossa ja Alankomaissa pilotoivat koulujen rokotusohjelma -käytäntöä.
Liikkuvat rokotusyksiköt
Liikkuvien rokotusyksiköiden käytännöillä sekä Alankomaissa että Italiassa pyritään poistamaan vaikeasti tavoitettavien ryhmien kohtaamia esteitä ja maantieteellistä etäisyyttä rokotuspalveluista. Nämä kaksi käytäntöä on ryhmitelty yhdeksi luokaksi. Tämän pilottihankkeen toteuttavat Itävallan ja Ruotsin terveysviranomaiset.
Muistutusjärjestelmät
Kolmas käytäntöluokka on Tanskan muistutusjärjestelmä, joka mahdollistaa tehokkaamman viestinnän kansalaisten kanssa ja parantaa rokotuspalvelujen saatavuutta. Terveysviranomaiset Kroatiassa, Liettuassa, Sloveniassa sekä Katalonian ja Murcian alueilla Espanjassa pilotoivat tämän esimerkillisen käytännön siirtämistä.
Pilotteihin sopivien ehdokkaiden tunnistaminen
Kun käytännöt oli luokiteltu, terveysviranomaisilla oli mahdollisuus ilmaista kiinnostuksensa osallistua pilottihankkeeseen yhdessä kolmesta luokasta toimittamalla selostus pilotista (eli virallinen kiinnostuksenilmaisu ja ideoita pilotoinnin toteuttamisesta).
Hankkeessa toteutettavan pilotin valintaan sovellettiin seuraavia ennakkoehtoja:
- käytännössä käsiteltyjen esteiden olemassaolo
- terveysviranomaisten tahto ja aikomus puuttua näihin esteisiin sekä aktiivinen sitoutuminen ja osallistuminen kohdevierailujen aikana
- pilottihankkeen toteuttamista tukeva asianmukainen oikeudellinen kehys ja tekninen infrastruktuuri.
Esimerkiksi koulujen rokotusohjelman toteuttaminen edellyttää, että maassa tai alueella on olemassa aktiivinen koulujen rokotusohjelma. Liikkuvien rokotusyksiköiden käytön pilotointi edellyttää, että maassa tai alueella on tai on aiemmin ollut käytössä liikkuvia rokotusyksiköitä, kun taas rokotusmuistutusten pilotointi edellyttää IT-infrastruktuurin olemassaoloa.
Terveysviranomaisilta saatujen pilottihankkeita koskevien ehdotusten ja edellä mainittujen näkökohtien arvioinnin perusteella toteutetaan kaikkiaan yhdeksän pilottihanketta Itävallassa, Kroatiassa, Virossa, Liettuassa, Alankomaissa, Ruotsissa, Sloveniassa sekä Espanjassa Katalonian ja Murcian alueilla.
Seuraava vaihe
Projektin seuraava vaihe koostuu kolmesta osasta:
- Valmistelu: Projektiryhmä järjestää maalis–toukokuussa 2024 koordinointikokouksen pilotoivien terveysviranomaisten kanssa ja perusteellisia tutustumiskäyntejä kuhunkin isäntämaahan (eli Tanskaan, Alankomaihin ja Murciaan (Espanja)). Tämän tarkoituksena on saada kattavaa tietoa pilottihankkeiden käytännön järjestelyistä ja vaihtaa asiantuntemusta. Tänä aikana tiimi tekee yhteistyötä materiaalien luomisessa ja menettelytapasääntöjen laatimisessa, mikä jatkuu huhtikuusta kesäkuuhun 2024.
- Toteutus: Pilotit toteutetaan huhti–lokakuussa 2024. Tähän vaiheeseen sisältyy vertaistuki verkossa ja pilottihankkeiden väliarviointi kesä–heinäkuussa, jotta voidaan arvioida edistymistä ja tehdä tarvittavat muutokset.
- Arviointi: Pilottien arviointi integroidaan osaksi toteuttamista, mikä sisältää jatkuvan tiedonkeruun. Tietojen perusteellinen analyysi on tarkoitus tehdä lokakuun 2024 ja maaliskuun 2025 välisenä aikana, jolloin arvioidaan pilottihankkeiden siirrettävyyttä ja vaikutuksia. Osana tehtävää 5 laaditaan suosituksia, jotka huomioidaan tehtävässä 6 – Suositukset rokotusten ”mukavuus”-esteiden poistamiseen.
Haluatko seurata pilottien kehitystä? Tilaa <newsletter>